EP schválil rozpočet EU na příští rok, zelenou má i krizový fond
Po dlouhých sporech okolo budoucího společného financování Evropské unie dnes Evropský parlament učinil poslední krok k tomu, aby evropský blok v příštím roce fungoval s řádným rozpočtem. Europoslanci schválili rozpočet EU na rok 2021, z jehož fondů mohou země čerpat od ledna. Vyjednávači EP se také shodli se zástupci členských států na podmínkách fungování zásadní části mimořádného fondu obnovy ekonomik zasažených koronavirovou krizí.
EU ještě minulý týden hrozilo rozpočtové provizorium, neboť Maďarsko s Polskem odmítaly podpořit sedmiletý rozpočet i fond kvůli novému pravidlu spojujícímu čerpání peněz s vládou práva. Obě země, s nimiž unijní orgány vedou řízení kvůli obavám z omezování nezávislosti justice či médií, se nakonec spokojily s ujišťujícím prohlášením summitu EU a své veto stáhly.
Poslanci dnes na základě dřívější předběžné dohody s unijními zeměmi schválili rozpočet, v němž bude na nové závazky vyhrazeno 164,3 miliard eur (4,3 bilionu korun) a na skutečně provedené platby 166,1 miliard eur.
EP proti původnímu návrhu Evropské komise prosadil posílení rozpočtových programů na podporu zaměstnanosti a hospodářského růstu, desítky milionů eur navíc půjdou i do programů digitalizace či ochrany přírody.
"Jsem rád, že jsme v těchto těžkých časech dosáhli rychlé shody," ocenil kompromis mezi parlamentem a členskými státy předseda rozpočtového výboru Johan van Overtveldt.
Zástupci EP a německého předsednictví unie se dnes po celonočním vyjednávání shodli i na podmínkách balíku grantů a půjček v celkové hodnotě 672,5 miliard eur (17,6 bilionů korun), které budou tvořit zásadní část mimořádného fondu obnovy spojeného se sedmiletým rozpočtem EU. Dohoda zaručuje, že by 13 procent peněz mohly země získat v rámci předfinancování již od poloviny příštího roku. Celkem 37 procent prostředků z fondu by země měly věnovat na podporu klimaticky odpovědných opatření, dalších 20 procent by mělo jít do digitalizace.
Největší část peněz z fondu by měly získat Itálie, Španělsko a Polsko, Česku by z něj mohlo připadnout až 182 miliard korun. O tom, kolik peněz nakonec země dostanou, bude rozhodovat EK na základě národních plánů obnovy.
Aby si komise na financování fondu mohla půjčit na finančních trzích, musí nejprve parlamenty členských zemí schválit zvýšení společných unijních výdajů, které má být financováno z nových poplatků a daní.
Zdroj: Reuters, ČTK, EP, EK
Čtěte více
-
EP a členské země se neshodly na podobě rozpočtu EU na rok 2019
Vyjednavači členských zemí a Evropského parlamentu (EP) se do půlnoci nedokázali dohodnout na kompromisní podobě návrhu rozpočtu EU na příští rok. Vyjednávání o stávajícím návrhu jsou tak u konce a Evropská komise (EK) musí oběma institucím předložit návrh nový. Plyne to z nočních tiskových zpráv Rady EU a EP. -
EP definitivně schválil rozpočet EU
Evropský parlament dnes ve Štrasburku definitivně schválil víceletý rozpočtový rámec Evropské unie pro léta... -
EPH přesune svou EP Commodities kvůli dani z neočekávaných zisků do zahraničí
Energetický a průmyslový holding (EPH) miliardáře Daniela Křetínského přesune svou společnost EP Commodities, která se zabývá obchodem s energetickými surovinami, z Česka do zahraničí. Udělá to kvůli tomu, že se na firmu vztahuje daň z mimořádných zisků, kterou dnes schválila Sněmovna. Podle holdingu je zdanění takových firem nesmyslné a v zahraničí nefunguje. ČTK o tom dnes informoval mluvčí EPH Daniel Častvaj. -
EPH zahrnuje přes 70 společností v celé Evropě
Energetický a průmyslový holding (EPH), který byl zapsán do obchodního rejstříku před 15 lety, 10. srpna 2009, zahrnuje přes 70 společností po celé Evropě a je přední středoevropskou energetickou skupinou. Součástí holdingu jsou například energetické společnosti EP Infrastructure a EP Power Europe. Majoritním vlastníkem skupiny je jeden z nejbohatších Čechů Daniel Křetínský. -
EP chce prosadit své priority při unijní záchraně ekonomik
Příští sedmiletý rozpočet Evropské unie a související fond pro oživení ekonomik po koronavirovém výpadku musí počítat s klimatickými závazky EU a dalšími dosavadními prioritami. Pomoc pro odvětví a regiony zasažené krizí by měla být co nejrozsáhlejší, zároveň by ale neměly přijít zkrátka studijní či vědecké programy. Požadují to poslanci Evropského parlamentu, kteří se na čtvrtečním plenárním jednání chystají přijmout usnesení k rozpočtu a fondu. -
Epiq: Počet bankrotů v USA pokračuje v poklesu
Počet bankrotů ve Spojených státech letos překvapivě pokračuje v poklesu. V lednu se snížil o šest procent a v meziročním srovnání dokonce o 44 procent, plyne ze včerejší zprávy právní společnosti Epiq. Spojené státy podle této zprávy v lednu zaznamenaly 32.298 podnikových a nepodnikových bankrotů, což je nejnižší počet od února 2006. -
Epiq: Počet firemních bankrotů v USA letos zatím stoupl o třetinu
Počet firemních bankrotů ve Spojených státech v prvních třech čtvrtletích letošního roku vrostl o 33 procent na 5529 případů, protože hospodářská recese způsobená pandemií covidu-19 těžce zasáhla řadu podniků. Vyplývá to z údajů společnosti Epiq. V samotném září se počet firemních bankrotů meziročně zvýšil dokonce o 78 procent na 747 případů. -
EP schválil balík 672,5 miliardy eur na pokrizovou obnovu EU
Evropský parlament jasnou většinou hlasů schválil baík 672,5 miliard eur (přes 17 bilionů korun), který má zemím Evropské unie pomoci z koronavirové krize. Vyplývá to z dnes oznámených výsledků úterního hlasování. Státy by podle europoslanců měly peníze věnovat nejen na zmírnění následků pandemie, ale také na ekologické či digitální priority. Aby mohl být krizový fond spuštěn, musí každá členská země schválit navýšení stropu společných výdajů. -
EP schválil koronavirovou pomoc zemím EU, podpořil dluhopisy
Evropský parlament dnes schválil balíček návrhů pomoci zdravotnictví a ekonomikám postiženým koronavirem. Europoslanci hlasující na dálku výraznou většinou podpořili desítku úprav unijních norem umožňujících pružné využití fondů Evropské unie v současné krizi. Parlament také přijal usnesení vyzývající státy ke schválení masivního plánu obnovy hospodářství včetně vydání společných dluhopisů, k nimž jsou některé země skeptické. -
EP schválil přísnější kontrolu národních rozpočtů
Evropský parlament (EP) včera velkou většinou hlasů schválil balík zákonů pro přísnější kontrolu národních... -
EP schválil sedmiletý rozpočet EU i spojení peněz a vlády práva
Evropský parlament dnes schválil rozpočet Evropské unie na příštích sedm let, na jehož odblokování se minulý týden shodli lídři unijních zemí. Europoslanci podpořili také nařízení podmiňující čerpání peněz dodržováním principu právního státu, kvůli němuž rozpočet a s ním spojený krizový fond blokovalo Maďarsko s Polskem. Unie se tak definitivně vyhne hrozícímu rozpočtovému provizoriu. -
EP schválil unijní záruky na podporu investic stovek miliard eur
Evropský parlament včera schválil vyhrazení 26 miliard eur (asi 681 miliard korun), které budou v začínajícím sedmiletém období sloužit k podpoře investic do hospodářského oživení. Garance ve fondu nazvaném InvestEU by měly aktivovat veřejné a soukromé investice v celkové výši až 400 miliard eur. Cílem fondu má být mimo jiné podpora projektů v oblastech zdravotnictví, digitalizace či klimaticky šetrných technologií. -
EP schválil vznik fondu na boj proti koronaviru
Evropský parlament včera jasnou většinou schválil trojici návrhů, které mají státům Evropské unie či firmám pomoci v boji proti koronaviru a jeho ekonomickým následkům. Poslanci podpořili mimo jiné vznik investičního fondu, který umožní členským zemím přesunout nevyužitých 37 miliard eur (asi bilion korun) ze strukturálních fondů do zdravotnictví či na pomoc zasaženým odvětvím. Česko z tohoto balíku dostane téměř 1,2 miliardy eur (326 miliard Kč). -
EP vyloučil možnost schválení dohody s Británií do konce roku
Evropský parlament již letos nestihne schválit případnou dohodu mezi Evropskou unií a Británií, podle níž se měly obchodní a další vztahy obou stran řídit od začátku ledna. Europoslanci dnes konstatovali, že na prostudování a schválení dokumentu nebudou mít dostatek času, i kdyby Brusel a Londýn v nejbližších hodinách či dnech úmluvu nakonec podepsaly. Vyjednávací týmy mezitím pokračují v rozhovorech, nabízené ústupky ve zbývajících sporných otázkách však zatím shodu nepřiblížily. -
EP vyzval k rychlému schválení nových zdrojů unijního rozpočtu
Státy Evropské unie by se měly co nejrychleji dohodnout o nových zdrojích peněz, kterými budou financovat příští sedmiletý rozpočet a splácet dluh za chystaný pokrizový fond pomoci ekonomikám. Shodli se na tom dnes poslanci Evropského parlamentu, podle nichž by unie měla již od příštího roku těžit z většího počtu zdrojů, než navrhli lídři členských zemí na červencovém summitu. Europoslanci předpokládají celkem šest nových daní či poplatků. -
EP zaujal pozici pro vyjednávání o dlouhodobém rozpočtu EU
Europoslanci dnes schválili svou vyjednávací pozici pro jednání o dlouhodobém rozpočtu Evropské unie na období 2021-2027, včetně přesných částek na financování jednotlivých programů. Požadují mimo jiné více peněz na podporu mladých, na výzkum či na růst zaměstnanosti. Konečnou dohodu o rozpočtu, které musí předcházet vyjednávání s členskými státy, chce Evropský parlament (EP) uzavřít před evropskými volbami plánovanými na květen příštího roku, aby se zabránilo výraznému zpoždění při zahájení nových programů. -
EP žádá nové příjmy rozpočtu a dva biliony eur na obnovu ekonomik
Evropský parlament požaduje, aby Evropská unie do obnovy ekonomik po koronavirové krizi investovala dva biliony eur (55 bilionů korun). Příští víceletý rozpočet, jehož objem má být v souvislosti s investicemi do oživení oproti předchozímu mnohem vyšší, musí podle europoslanců počítat s novými zdroji příjmů. Parlament v usnesení schváleném dnes výraznou většinou poslanců pohrozil, že v opačném případě by mohl rozpočet zablokovat. -
Equity křivka člena VIP zóny
Finanční trhy na základě námi zveřejněných informací o institucionálních objednávkách z mezibankovního trhu... -
Erdogan otevřel v Istanbulu nové finanční centrum, je poloprázdné
V největším tureckém městě Istanbul bylo dnes otevřeno nové finanční centrum za 3,4 miliardy dolarů (72,6 miliardy Kč). Komplex, který nabízí 3,4 milionu metrů čtverečních kancelářských ploch, uvedl slavnostně do provozu prezident Recep Tayyip Erdogan. Kritici tvrdí, že se jedná jen o další zastávku v jeho prezidentské kampani. Erdogan se ve volbách 14. května pokusí potřetí obhájit mandát. Kvůli jeho nevyzpytatelné politice však důležití hráči finančního světa Istanbul přehlížejí, napsala agentura Bloomberg. Komplex tak zůstává poloprázdný. -
Erdoganovy plány na obnovu nejsou realistické, myslí si odborníci
Plány tureckého prezidenta Recepa Tayyipa Erdogana na obnovu oblastí po ničivém zemětřesení nejsou realistické. Myslí si to experti, na které se odvolávají zahraniční média. Erdogan slíbil začít s obnovou už v březnu a dokončit ji v průběhu jednoho roku. Odborníci také varují před výstavbou bez městského plánování či protežování firem spřátelených s vládou.