Evropská komise chce zavést povinnou výrobu nedostatkových produktů v době krize
Evropské firmy by mohly být v případě krizí podobných těm způsobeným pandemií covidu-19 či válkou na Ukrajině nuceny upřednostnit výrobu nedostatkových strategických produktů. Počítá s tím návrh pravidel pro ochranu jednotného trhu v nouzových situacích, který dnes představila Evropská komise (EK). Diplomaté očekávají, že pravidla posilující v případě krizí pravomoci Bruselu narazí na odpor některých států či firem.
Komise návrhem reaguje na nedostatek některých léků, ochranných pomůcek či surovin, s nimiž se Evropská unie potýkala zejména kvůli omezení dodávek za pandemické krize.
"Musíme zajistit, aby náš jednotný trh fungoval vždy, i v krizových dobách. Musíme jej posílit. Potřebujeme nové nástroje, které nám umožní reagovat rychle a kolektivně," řekla dnes k navrhované normě místopředsedkyně EK Margrethe Vestagerová.
Komise by podle návrhu v koordinaci s členskými státy měla monitorovat situaci na jednotném trhu. V případě hrozícího nedostatku strategicky důležitých surovin či produktů by komise mohla státy vyzvat k vytváření zásob. Pravidla počítají také s jednodušším přidělováním veřejných zakázek týkajících se nedostatkového zboží či urychleným uváděním výrobků na trh pomocí rychlejšího procesu testování a akreditace.
Pokud by hrozila zcela mimořádná situace, může komise vyzvat firmy k tomu, aby přijímaly přednostní zakázky na potřebné produkty. "Společnosti musí buď vyhovět, nebo vysvětlit, jaké závažné důvody mají pro odmítnutí," uvedla komise v návrhu.
Rozhodovat o tom, zda a v jaké podobě EU pravidla přijme, budou v příštích měsících členské země a Evropský parlament. Někteří diplomaté už teď podotýkají, že členské země většinou nemají chuť předávat komisi více pravomocí, než považují za nutné. Očekává se také, že budou chtít do návrhu promluvit zástupci firem.
Například lobbistická skupina BusinessEurope monitoring trhu i navržená opatření podle agentury Reuters kritizovala jako "porušení principů přiměřenosti a nutnosti".
Zdroj: ČTK, Reuters, EK
Čtěte více
-
Evropská centrální banka zřejmě sníží úrokové sazby
Evropská centrální banka (ECB) dnes pravděpodobně sníží úrokové sazby na historické minimum. -
Evropská dluhová krize přináší Německu výhody
Evropská dluhová krize přináší Německu velké výhody. Zatímco další ze... -
Evropská dluhová krize se šíří do Itálie
Obavy způsobené přílišným zadlužením periferních států Eurozóny se zvyšují. -
Evropská ekonomika se z pandemie zotavuje rychleji, ukázal vývoj aktivity
Evropská ekonomika se z pandemie zotavuje rychleji, než se zdálo. Ukázal to průzkum mezi nákupními manažery, jehož výsledky za duben dnes zveřejnila společnost IHS Markit. K růstu se překvapivě vrátil i dominantní sektor služeb, na který nejvíce doléhají omezení spojená se snahou vlád zastavit šíření nového koronaviru. Evropa se potýká s novou vlnou epidemie, což některé země nutí zavádět nová omezení. V solidním růstu pokračuje aktivita i v Německu, které je hlavním obchodním partnerem České republiky. -
Evropská komise bude jednat o možných reformách eurozóny
Diskuse o podobě budoucí reformy evropské měnové a hospodářské unie čeká dnes na pravidelném jednání Evropskou komisi. Kromě tématu, které bude za týden v pátek také předmětem diskuse na summitu 27 zemí EU, by komisaři měli také probrat předpokládané srpnové ukončení záchranného programu pro Řecko. -
Evropská komise bude v úterý řešit návrhy rozpočtů eurozóny
Evropská komise (EK) má k dispozici rozpočtové plány na příští rok od všech zemí eurozóny a o dalších krocích bude diskutovat na svém jednání v úterý ve Štrasburku. Novinářům to dnes bez dalších podrobností řekl mluvčí unijní exekutivy Margaritis Schinas. Pozornost je upřena hlavně na to, jak EK naloží s návrhem rozpočtu, který předložila italská vláda a který počítá se schodkem 2,4 procenta hrubého domácího produktu (HDP) země. -
Evropská komise: Ekonomika EU se vyhne recesi, letos vykáže růst o 0,8 procenta
Evropská ekonomika se v první části letošího roku navzdory pokračujícím dopadům ruské agrese na Ukrajině vyhne dosud avizované recesi a letošní hospodářský růst bude proti původním odhadům vyšší. Ve své zimní makroekonomické předpovědi to dnes uvedla Evropská komise (EK). Hrubý domácí produkt (HDP) zemí Evropské unie tak podle komise letos vykáže růst o 0,8 procenta, což je o půl procentního bodu více, než EK předpovídala na podzim. -
Evropská komise chce podpořit pracovní trh
Evropská komise (EK) se včera dohodla na vytvoření nového fondu s kapitálem v objemu 21 miliard eur... -
Evropská komise chce přizpůsobit fiskální pravidla EU potřebám jednotlivých zemí
Evropská komise (EK) plánuje upravit rozpočtová a dluhová pravidla Evropské unie, aby lépe odrážela fiskální situaci jednotlivých zemí, které se po sérii krizí potýkají s vysokými deficity a zadlužením. Unijní exekutiva dnes navrhla nový způsob usměrňování veřejných financí, v němž chce u každé země vycházet z individuálního postupu. Základem mají být víceleté národní plány dluhové udržitelnosti a pozvolnější vynucování pravidel. Pokud změny získají - zatím nejistou - podporu všech členských zemí, mohla by úprava začít platit od roku 2024. -
Evropská komise chce regulovat ratingové agentury
Ratingové agentury potřebují mít podle Evropské komise (EK) jasně stanovené mantinely. -
Evropská komise nabídne doporučení EU jak dál s ekonomikou
Evropská komise dnes zveřejní svou podzimní makroekonomickou prognózu Evropské unie, eurozóny a... -
Evropská komise nastínila cesty k posílení globální role eura
Evropská komise dnes nastínila cesty k posílení globální role eura. Důvěryhodnost a atraktivitu jednotné evropské měny by podle komise mohlo posílit mimo jiné dokončení evropské hospodářské a měnové unie, bankovní unie a unie kapitálových trhů. -
Evropská komise navrhla rozpočet EU
Evropská komise dnes zveřejnila návrh rozpočtu Evropské unie na příští rok. Jeho závazky se mají týkat především... -
Evropská komise navrhla rozpočet EU pro rok 2025 ve výši 199,7 miliard eur
Evropská komise dnes navrhla roční rozpočet Evropské unie pro rok 2025 ve výši 199,7 miliard eur (pět bilionů Kč). Nejvíce financí, celkem 53,8 miliard eur (1,3 bilionu Kč) bude směřovat na společnou zemědělskou politiku, uvedla unijní exekutiva. Dalších 49,2 miliard eur (1,2 bilionu Kč) je podle Evropské komise určeno na regionální rozvoj a podporu hospodářské, sociální a územní soudržnosti a rovněž "na infrastrukturu podporující zelenou transformaci a prioritní projekty unie". -
Evropská komise navrhla tři možné formy eurodluhopisů
Evropská komise (EK) přišla se třemi návrhy na zavedení společného dluhopisu (eurobondů). -
Evropská komise očekává v EU mírný růst
Mírný ekonomický růst v členských zemích EU očekává letos a v příštím roce Evropská komise. Ve své zimní... -
Evropská komise odloží plán na zavedení digitální daně
Evropská komise (EK) odloží plán na zavedení digitální daně jako dalšího zdroje svých příjmů. Dnes to na tiskové konferenci v Bruselu uvedl její mluvčí. Komise návrh chtěla původně představit tento měsíc. -
Evropská komise Polsku odblokovala zadržované peníze
Evropská komise Polsku formálně uvolnila zhruba 137 miliard eur (téměř 3,5 bilionu korun), které blokovala kvůli pochybnostem ohledně právního státu v zemi. Informovala o tom dnes EK. Komise v uplynulých letech, kdy ve Varšavě vládla národněkonzervativní strana Právo a spravedlnost (PiS), výplatu peněz z některých fondů pro Polsko zmrazila kvůli podkopávání nezávislosti justice. -
Evropská komise provedla kontroly v plynárenských společnostech v Německu
Evropská komise (EK) kvůli podezření ze zneužívání dominantní pozice na trhu provedla kontroly v několika společnostech v Německu, které se věnují dodávkám, transportu a skladování zemního plynu. Konkrétní firmy komise v dnes zveřejněném prohlášení neuvedla. Agentura Reuters s odvoláním na své zdroje uvedla, že v hledáčku byly německé kanceláře ruského Gazpromu. Mluvčí RWE sdělila ČTK, že této společnosti se kontroly netýkaly, a to ani v Německu ani v České republice. -
Evropská komise představila možnosti dlouhodobého rozpočtu EU
Evropská komise (EK) dnes představila různé možnosti dlouhodobého rozpočtu Evropské unie po roce 2020, včetně variant budoucího využívání peněz ze strukturálních a investičních fondů EU. Ty jsou nyní dostupné všem členským zemím, komise však nastínila možnost jejich omezení na méně rozvinuté země či regiony.