Turecký opoziční kandidát vede kampaň i z kuchyně, poslední video nazval Cibule
Hlavní opoziční kandidát tureckých prezidentských voleb Kemal Kiliçdaroglu, který má podle průzkumů šanci porazit příští měsíc současnou hlavu státu Recepa Tayyipa Erdogana, vede neobvyklou volební kampaň. Kromě veřejných mítinků oslovuje voliče na sociálních sítích videonahrávkami, které točí ve své kuchyni. Poslední z nich nazval Sogan (Cibule) a demonstroval na ní, jak špatnou ekonomickou politiku podle něj vedl dosavadní prezident a jeho volební soupeř Erdogan. Informují o tom turecké opoziční servery.
Cena cibule totiž v Turecku loni vzrostla podle sdružení zemědělských komor nejvíce ze všech potravin, a to o 315 procent, následovaly ji citrony s 203procentním růstem a cukr krystal s růstem 164 procent. I uživatelé sociálních sítí v posledních týdnech sdíleli fotografie z trhů s cibulí a její cenou.
"Oni ví, že až se dostanu k moci, přijde demokracie, do země přitečou peníze, inflace klesne a vaše kupní síla vzroste. Je to jednoduché. Nyní stojí kilogram cibule 30 lir (asi 33 Kč), pokud (Erdogan) zůstane u moci, bude stát 100 lir, a to je jenom cibule," uvedl čtyřiasedmdesátiletý ekonom Kiliçdaroglu.
Inflace v Turecku sice v posledních několika měsících klesá, stále ale podle oficiálních údajů v březnu činila 50,5 procenta. Nejvyšší byla loni v říjnu, kdy vzrostla na 85,5 procenta, což bylo nejvíce od roku 1998. Údaje tureckého statistického úřadu ale zpochybňují nezávislí ekonomové, například skupina expertů ENAG tvrdí, že v březnu byla inflace v Turecku 112 procent a snížila se s z únorových 127 procent. K vysoké inflaci podle ekonomů přispěl i sám Erdogan, když v době vysoké inflace nutil centrální banku snižovat úroky, což je proti obvyklým makroekonomickým pravidlům.
Sociálnědemokratický politik Kiliçdaroglu, který je společným kandidátem šesti stran sdružených v Národní alianci, v "cibulovém videu" také kritizoval kampaň svého rivala Erdogana za to, že malichernostmi zakrývá skutečné problémy, jimiž jsou právě vysoké životní náklady obyvatel.
"Vláda začala strašnou kampaň lží a podvodů. Aby zakryla fakta, snaží se vás ošálit různými vykonstruovanými problémy, jako je napojení (opozice) na Stranu kurdských pracujících (PKK), urážka náboženských hodnot modlitebním koberečkem či analogiemi k martenicovému náramku," zmínil Kiliçdaroglu několik témat Erdoganovy kampaně.
Z vazeb na organizaci PKK, kterou i EU a USA považují za teroristickou, viní vláda dlouhodobě druhou největší opoziční stranu v parlamentu, prokurdskou Lidově demokratickou stranu (HDP), která ale vazby na PKK odmítá. HDP sice není v opoziční alianci šesti stran, nepřímo ale podpořila Kiliçdaroglua, když nepostavila kandidáta. Na modlitební kobereček omylem nedávno šlápl Kiliçdaroglu při společné fotce, která se pak objevila na sociálních sítích, a Erdogan svého soupeře kvůli tomu obvinil z urážky islámu. Martenicový (též martinkový a v různých jazycích i jinak nazývaný) náramek je populární na Balkáně a nosí se od 1. března jako předzvěst jara. Na jednom ze svých "kuchyňských videí" ho měl i Kiliçdaroglu, který také koncem března zahájil kampaň s mottem Slibuji, že se jaro opět vrátí.
O úřad tureckého prezidenta se 14. května utkají čtyři kandidáti, šance má ale podle průzkumů jen Erdogan (69) a Kiliçdaroglu. Pokud žádný z nich nezíská přes 50 procent hlasů, bude se 28. května konat druhé kolo mezi dvěma nejúspěšnějšími.
Zdroj: Reuters, ČTK
Čtěte více
-
Turecko si u WTO stěžuje na nová cla uvalená Washingtonem
Turecko podalo u Světové obchodní organizace (WTO) stížnost na Spojené státy kvůli dalším clům na dovoz turecké oceli a hliníku. Oznámila to dnes WTO, která má za úkol dohlížet na rovný přístup na otevřeném trhu. -
Turecko třetí měsíc za sebou snížilo úroky, navzdory velmi vysoké inflaci
Turecká centrální banka dnes snížila svou základní úrokovou sazbu o 1,5 procentního bodu na 10,5 procenta, což je výrazněji, než se očekávalo. Ke snížení úroků přikročila už třetí měsíc za sebou, a to navzdory pokračujícímu růstu inflace. Analytici předpokládali, že centrální banka sníží základní úrok o jeden procentní bod na 11 procent. -
Tureckou centrální banku povede poprvé žena - Hafize Gaye Erkanová
Turecko má v čele centrální banky poprvé ženu. Instituci nyní povede Hafize Gaye Erkanová, která má zkušenosti z finančního sektoru ve Spojených státech, ale nikoliv z centrálního bankovnictví. Do funkce ji dnes jmenoval prezident Recep Tayyip Erdogan a podle analytiků lze očekávat, že Turecko začne kvůli vysoké inflaci výrazně zvyšovat úrokové sazby. Informovala o tom agentura Reuters. -
Turecko výrazně snížilo odhad růstu ekonomiky
Turecko výrazně snížilo odhad růstu ekonomiky na letošní i příští rok. Ministr financí Berat Albayrak předpokládá, že hrubý domácí produkt (HDP) se v tomto roce zvýší o 3,8 procenta a příští rok tempo dál zvolní až na 2,3 procenta. Dosud Ankara v obou letech počítala s růstem o 5,5 procenta. Zemi k tomuto kroku přiměl prudký propad liry, která letos ztratila zhruba 40 procent své hodnoty. -
Turecko vyšetřuje kryptoměnovou burzu, zadrželo desítky lidí
Turecká policie zadržela 62 lidí v rámci vyšetřování platformy pro obchodování s kryptoměnami Thodex, kterou tisíce Turků viní z podvodu. Informovala o tom dnes státní agentura Anadolu. Istanbulská prokuratura už ve čtvrtek oznámila, že platformu vyšetřuje kvůli stížnostem uživatelů, kteří se nemohou dostat ke svému majetku. Podle agentury AP se předpokládá, že kauza se týká zhruba 391.000 investorů a investic v objemu kolem dvou miliard dolarů (43 miliard Kč). -
Turecko zastaví nové státní investice, chce snížit výdaje
Turecko neplánuje žádné další státní investice, neboť se snaží omezit výdaje a zastavit pokles kurzu své měny. Prohlásil to dnes turecký prezident Recep Tayyip Erdogan v projevu ke své vládnoucí Straně spravedlnosti a rozvoje (AK). Kritizoval také centrální banku a dodal, že jeho tolerance k vyšším úrokovým sazbám má své meze. Jednotliví ministři podle něho zrevidují své plány, nové investice do nich nepatří. -
Turecko zavádí kvóty a cla na dovoz oceli
Turecko zavádí k 17. říjnu kvóty a cla na dovoz oceli, sdělila dnes ve své zprávě Světová obchodní organizace (WTO). Zboží nad stanovenou kvótu zpoplatní přirážkou 25 procent. Země krok vysvětluje přílišným nárůstem dovozu této komodity. -
Turecko zdvojnásobilo cla na některé americké zboží
Turecko zdvojnásobilo cla na dovoz některého amerického zboží, včetně osobních aut, alkoholu či tabáku. Informovala o tom dnes agentura Reuters, která se odvolává na oznámení zveřejněné v úředním věstníku. Nová cla zřejmě dál posílí nepřátelství mezi oběma zeměmi, které výrazně přispělo k rozpoutání měnové krize v Turecku. Turecká lira dnes nicméně pokračovala v zotavování z rekordního minima vůči dolaru, na které sestoupila v pondělí. -
Turecko zvýšilo kvůli vysoké inflaci základní úrokovou sazbu na 40 procent
Turecká centrální banka zvýšila základní úrokovou sazbu o pět procentních bodů na 40 procent. Měnový výbor tak pokračuje ve zpřísňování měnové politiky, aby snížil vysokou inflaci. Centrální banka to oznámila v dnešní tiskové zprávě. Turecko má zdaleka nejvyšší úrokové sazby v Evropě. -
Tureckým prezidentem bude dál Erdogan, ve volbách obhájil mandát
Tureckým prezidentem byl dnes na další pětileté období po 20 letech u moci opět zvolen Recep Tayyip Erdogan. Potvrdila to večer ústřední volební komise v Ankaře při oznámení oficiálních výsledků druhého kola prezidentských voleb po sečtení téměř sta procent hlasů. Erdogan získal zhruba 52,2 procenta hlasů, jeho opoziční vyzývatel Kemal Kiliçdaroglu 47,8 procenta. Dosud nesečtené hlasy už podle komise nemohou výsledek změnit. Erdogan už předtím poděkoval voličům za odevzdané hlasy a řekl, že mu Turci svěřili odpovědnost vládnout zemi dalších pět let. Erdoganovi k volebnímu vítězství už poblahopřáli mimo jiné ruský prezident Vladimir Putin, americký prezident Joe Biden, francouzský prezident Emmanuel Macron či německý kancléř Olaf Scholz. -
Turecký parlament schválil vstup Švédska do NATO, ratifikaci dokončí Erdogan
Turecký parlament včera večer schválil vstup Švédska do Severoatlantické aliance. Přístupový dokument podle agentury Reuters nyní dostane k podpisu turecký prezident Recep Tayyip Erdogan. Ankara blokovala vstup severské země do vojenského paktu zhruba rok. Krok přivítal švédský premiér Ulf Kristersson. Šéf NATO Jens Stoltenberg nyní vyzval k co nejrychlejší ratifikaci švédské žádosti Maďarsko. To je posledním členem aliance, jehož parlament rozšíření NATO neschválil. -
Turecký pokus o puč je pro finanční trhy špatná zpráva
Pokus o vojenský puč v Turecku je pro finanční trhy špatnou zprávou. Z krátkodobého hlediska vnáší do... -
Turecký prezident nečekaně vyměnil šéfa centrální banky
Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan nečekaně odvolal šéfa centrální banky Murata Uysala. Ve funkci ho nahradí bývalý ministr financí Naci Agbal. Vyplývá to z prezidentského dekretu zveřejněného v úředním věstníku. Turecku se nedaří vypořádat s vysokou inflací a rekordně nízkým kurzem domácí měny. Agbal bude již čtvrtým šéfem centrální banky za pět let. -
Turecký prezident odvolal šéfa centrální banky
Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan odvolal šéfa turecké centrální banky Murata Çetinkayu. Oficiální důvod nebyl zveřejněn. Agentura Reuters upozornila, že mezi oběma muži panují velké rozdíly v názoru na načasování snížení úrokových sazeb, které mají pomoci oživit ekonomiku zasaženou recesí. Ve funkci ho nahradí jeho současný zástupce Murat Uysal. -
Turecký prezident vyhlásil bojkot elektroniky z USA
Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan včera vyhlásil bojkot elektroniky ze Spojených států. Vztahy mezi oběma zeměmi jsou v poslední době napjaté, což má negativní dopady i na tureckou liru. Ta se včera zotavovala z pondělního propadu na nové minimum k dolaru, od začátku roku ale pořád ztrácí přes 40 procent. Spojené státy tento měsíc zavedly sankce vůči tureckým ministrům vnitra a spravedlnosti a zdvojnásobily cla na dovoz oceli a hliníku z Turecka. Washingtonu se nelíbí, že Ankara zadržuje amerického pastora Andrewa Brunsona. -
Turisté nakupující v Japonsku působí luxusním značkám problémy
Zástupy turistů cestují do Japonska, aby nakoupili luxusní oblečení a kabelky, jejichž cena se výrazně snížila v důsledku oslabení jenu. Podniky vyrábějící luxusní zboží, jako je LVMH, mateřská společnost firmy Louis Vuitton, by ale byly raději, kdyby turisté zůstali ve svých zemích a nakupovali tam, napsala agentura Reuters. -
Tusk: Dohoda o volném obchodu je po brexitu jediná možnost
Předseda Evropské rady Donald Tusk dnes v Lucemburku řekl, že jedinou možností, jak by po odchodu Británie z EU mohly vypadat obchodní vztahy společenství s Londýnem, je dohoda o volném obchodu. Tusk ale dal zároveň najevo, že budoucí dohoda vzájemný obchod neusnadní, ale bude tomu naopak. -
Tusk: Guvernér polské centrální banky možná postupoval v rozporu s ústavou
Guvernér polské centrální banky Adam Glapiński možná postupoval při výkonu své funkce v rozporu s ústavou. Uvedl to dnes opoziční předák Donald Tusk, který se zřejmě stane novým polským premiérem. V Polsku se nyní vede debata o tom, zda by Glapiński neměl stanout před soudem. Kritici tvrdí, že porušil nezávislost centrální banky, protože uzpůsoboval měnovou politiku potřebám vládní strany Právo a spravedlnost (PiS), která v říjnových volbách přišla o většinu v parlamentu. Glapiński obvinění odmítá. -
Tusk chce učinit vše pro odblokování polských miliard z fondů EU
Polsko musí učinit vše pro odblokování peněz z fondů Evropské unie, jejichž vyplácení pozastavila kvůli sporům o právní stát Evropská komise. Před jednáním s předsedkyní komise Ursulou von der Leyenovou to dnes v Bruselu řekl kandidát na polského premiéra Donald Tusk. Dodal, že hodlá změnit postavení své země v Evropě a posílit celou EU. Podle von der Leyenové najdou oba politici společnou řeč v řadě otázek včetně vlády práva. -
Tuskova vláda na prvním jednání schválila návrh rozpočtu
Nová polská vláda premiéra Donalda Tuska na své první schůzi schválila návrh rozpočtu na příští rok, oznámila dnes polská média. Rozpočet počítá s růstem hrubého domácího produktu o tři procenta, inflací na úrovni 6,6 procenta a schodek má činit 184 miliard zlotých (asi 1,04 bilionu Kč), uvedl ministr financí Andrzej Domaňski.